Musik gör dig smart
Trots att forskning säger att
musikämnet är viktigt för svenska elever saknar många av dem möjlighet att utvecklas i skolan på grund av skiftande förutsättningar.
Det är ingen hemlighet att musikämnet tränar förmågan att musicera, att samarbeta och fokusera. Samtidigt utvecklas arbetsminnet och den kognitiva förmågan.
Under 2014 genomförde Musiklärarnas Riksförening (MR) en enkät som
besvarades av cirka 1000 musiklärare. Denna, liksom Skolverkets nationella utvärdering av musikämnet i grundskolan (NÄU2015), pekar på allvarliga brister vad det gäller
förutsättningarna att bedriva en likvärdig undervisning i den svenska skolan.
MR vill nu se åtgärder från politiker och skolledare.
MÅLUPPFYLLELSEN i DEN svenska skolan har enligt den senaste Pisa-undersökningen rent allmänt minskat drastiskt. Två länder som befinner sig i toppen av resultaten i Pisa är Finland och Kanada. I båda dessa länder har eleverna mer tid och större förutsättningar i de estetiska ämnena. Detta beror bland annat på att man i dessa länder har tagit hänsyn till vad forskare påpekat gällande estetiska ämnens betydelse för elevers utveckling. I svenska skolan har inte denna forskning fått samma genomslag.
Resultat från modern hjärnforskning pekar på att musik utvecklar hjärnan.
Några exempel:
I en artikel i Aftonbladet, 150331, “Musik gör barn lite smartare”, hänvisas till prof. Freedrik
Ulléns forskning i kognitiv neurovetenskap:
“Barn som musicerar aktivt gör bra ifrån sig i språk och matematik, men också i tester av
allmän IQ”. I artikeln refereras också till forskning som visar att musiklektioner har dubbelt så stor effekt på barns kognitiva förmågor som sportaktiviteter har.
I Svenska Dagbladet, 130610, “Skolan lämnar WO till industrin” refereras till en av Kanadas mest framstående forskare i psykologi, Glenn E Schellenberg, som påvisar “signifikant förbättrade studieresultat för de elever som får mer musik i skolan”.
I en forskningsstudie från 2011 konstaterar professor Torkel Klingberg vid Karolinska Institutet (Den lärande hjärnan) att musicerande är den aktivitet som använder flest delar av hjärnan samtidigt. Musikutövning stärker arbetsminnet och främjar såväl elevers läs- och skrivutveckling som samarbetsförmåga.
MR:S ENKÄT OCH Skolverkets nationella utvärdering visar att:
- musiklärare ofta har alltför stora grupper för att kunna bedriva en meningsfull musikundervisning.
- musiklärare ofta har ett alltför stort antal elever att bedöma och utveckla.
MUSIKLÄRARNAS RIKSFÖRENING KRÄVER:
- att elever får goda och likvärdiga förutsättningar för lärande i musik.
- att elever får en god lärmiljö i enlighet med Arbetsmiljöverkets riktlinjer (2009). Dessa stipulerar undervisningsgrupper om högst 15 elever.
Musicerande och musikundervisning bidrar till att stärka elevers utveckling!
Snabbsök Verksamhet
npf lgr11 skrivelse, lärarlönelyftet skolforum media internationellt behörighet halvklass lgr 22 läromedel 1-5 remiss digitalisering läroplan skolverket timplan undervisning upprop estetisk verksamhet gymnasium arbetsmiljö skrivelse årsmöte debatt mr i media tinnitus regeringen utbildning enkät styrelsen undersökning kursplan fortbildning isme skolinspektionen stipendium grundskola lr rapport tips läroplan. kunskapskrav kulturskola lön
Senaste
- Årsmöte 2024
- MRs Fortbildning nr 3
- MRs Stipendiat nr 2
- Lärarna skriker efter hjälp
- Replik till Susanne Nyström
- Digital Fortbildning - NPF
- Årsmötet 2023
- Digital fortbildning
- Basutrustningslistor
- MRs stipendium
- På gång - december 22
- Möte med Skolverket
- MRs första stipendiat
- Angående den reviderade timplanen
- GDPR och digitala Verktyg
- Årsmötet 2022
- Tillgången av digitala verktyg måste stärkas
- Den nya timplanen och elevens val
- GDPR
- MRs frågor till Skolverket och undervisningsrådet i musik
- Utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel är klar
- Tillsammans är vi starkare
- Sverige sjunger
- Årsmötet 2021
- Remiss - Timplaneförslag
- Utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel
- Timplaneenkät
- Covid 19
- Årsmötet 2020
- Styrelsemöte jan 20