Lärarna skriker efter hjälp
DN DEBATT 12/11 2023
Bra läromedel är en nyckel till god undervisning. I den svenska skolan får lärarna i stället trolla med knäna eller skapa eget material. Kopieringsapparaten räcker inte till, och digitala plattformar fungerar inte för alla ämnen överallt. Eleverna måste få rätt till ordentliga skolböcker igen, skriver företrädare för 14 lärarföreningar.
Terminsstart i skolan innebär nya rutiner, nytt schema, kanske en ny skolväska. För 40 år sedan innebar det att man gick hem och slog in sina nya böcker i fint omslagspapper. I dag saknas denna rutin, och i många skolor saknas helt böcker.
I sociala medier efterfrågar lärare gamla böcker som inte används eller ljudfiler som kan delas digitalt. Eller så vill de ha råd om hur man ska hantera en situation där ytterligare fem elever tillkommit, men där det inte finns böcker till dessa elever. Lärarna skriker efter hjälp.
En ny lärobok skapar nyfikenhet. Eleverna vet att de har byggt på sina kunskaper med innehållet i en bok under förra läsåret och ser framför sig en ny mängd kunskap att förvärva. Text, bilder, tabeller och uppgifter skapar intresse, leder tankar framåt och skapar ofta möjlighet till fördjupning för den som är snabb.
I ett land med lärarbrist kan ett gott läromedel också vara ett stöd för en obehörig lärare som försöker göra sitt bästa. De läromedel som finns är tydligt kopplade till skolans läroplaner, kursplaner och värdegrund och syftar till att säkerställa att undervisningen är kopplad till alla relevanta styrdokument. Utan läromedel blir grunden mindre stadig.
Dagens lärare har en tung arbetssituation och alltför många lämnar yrket i förtid. Ökad undervisningstid, ökad administration och allt fler uppgifter kopplade till elevernas psykosociala hälsa nämns ofta men bristen på läromedel är ytterligare ett problem.
När ett läromedel saknas får läraren trolla med knäna eller skapa eget material. Enstaka sidor kopieras upp, digitala uppgifter skapas som komplement och nya idéer skapas. Lärare i praktisk-estetiska ämnen skapar ofta sitt eget material för de teoretiska delarna av ämnet, då ämnesbudgeten oftast inte ens räcker till det material som krävs för de praktiska delarna av ämnet.
Tänk dig själv att lära ut gitarrspel till 24 elever med tillgång till 12 gitarrer, varav några saknar strängar. Det må låta som ett lustigt exempel men det är vardag för många lärare. Ämnet idrott och hälsa är inget undantag. För att eleverna ska få ett helhetsperspektiv om rörelse och få en förståelse om hälsa, behövs skolböcker där eleverna kan ta till sig kunskap även teoretiskt och inte bara genom att göra saker. Man kan tro att uppdaterade kartor är en självklarhet, men många geografilärare hänvisas till digitala kartor eller kartböcker från tider då nationsgränserna såg annorlunda ut.
En vanlig lösning i dag är att man på huvudmannanivå väljer ett digitalt läromedel som tilldelas samtliga skolor, oavsett vad lärarna tycker om detta. Även om många digitala läromedel har styrkor passar de sällan alla ämnen och alla lärare. Ibland saknas vissa ämnen helt, eller så är materialet av olika kvalitet.
Vi vet att forskningen visar att elever lär sig bättre av att läsa på papper och skriva med penna på papper och att eleverna i högre grad distraheras från lärande av digitala läromedel. Att tvingas hoppa mellan olika flikar för instudering och anteckningar gör att många elever snabbt tappar fokus och fart, något som är ännu mer utmanande för elever med koncentrationssvårigheter.
Även vårdnadshavare vittnar om svårigheter med att ”hjälpa till hemma” när de har svårt att få en överblick, eller ens hitta, på alla digitala plattformar som eleverna förväntas navigera bland. Trots det finns det kommuner där det fattas politiska beslut om att endast digitala läromedel ska användas. Varför beslutar politiker om hur lärare ska utföra sitt arbete? Tilltron till lärarnas förmåga att planera sin undervisning är minimal i de fall där så sker.
Trenden de senaste åren är att skillnaderna mellan svenska skolor ökar. Skolans kompensatoriska uppdrag blir allt viktigare. Alla elever har inte möjlighet att få hjälp med läxläsning hemma, och att då lämna dessa elever i ett läge där de inte ens har en lärobok som stöd är ett stort svek.
I en del fall där det finns böcker delar flera klasser på en uppsättning och böckerna får stanna kvar i klassrummet, vilket begränsar möjligheten att repetera hemma. I andra fall får eleven bara läsa i övningsboken, och skriva av övningarna i ett skrivhäfte, för att böckerna ska kunna återanvändas året efter. Det är inte så läromedel är tänkta att användas, detta motverkar det didaktiska syftet med materialet.
I skollagen står i 8 §: ”Utbildningen ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider.” Detta är något många skolor inte lever upp till.
Det statsbidrag för läromedel som delas ut räcker tyvärr inte långt och har inte nått ut till alla skolor. Krisen kvarstår. Intentionen är god, och vi uppskattar den, men problemet är ännu inte löst.
Att alla elever har en egen lärobok och tillgång till annat ämnesadekvat material borde vara en självklarhet. Att kunna ta med boken hem för att repetera borde vara en självklarhet. Att lärarna kan använda sin planeringstid till för- och efterarbete, snarare än att skapa eget material, borde vara en självklarhet.
Rami Aro, ordförande, Svenska idrottslärarföreningen
Anca Chimoiu, ordförande, APEOS (Spansklärarföreningen i Västra Sverige)
Åsa Colliander-Celik, ordförande, Geografilärarnas riksförening
Janet Ericsson, ordförande, Bildlärarnas riksförening
Henri Houssemaine, ordförande, Fransklärarföreningen
Alexander Jonsson, ordförande, Riksföreningen för lärare i matematik, naturvetenskap och teknik
Nils Larsson, ordförande, Svensklärarföreningen
Bodil Liljefors Persson, ordförande, Föreningen lärare i religionskunskap
Lotta Liljered, ordförande, Musiklärarnas riksförening
Soledad Miguel, ordförande, SPLF (Spansklärarföreningen i Stockholm)
Anders Persson, ordförande, Historielärarnas förening
Mia Smith, ordförande, Språklärarnas riksförbund
Annalena Svensson, ordförande, Riksförbundet lärare i svenska som andraspråk
Ulrika Wedding, ordförande, Biologilärarnas förening
”Lärarna skriker efter hjälp med skolböcker åt barnen” - DN.se
Snabbsök Verksamhet
tips rapport npf lgr11 skrivelse, lärarlönelyftet lr grundskola stipendium skolinspektionen 1-5 fortbildning kursplan undersökning läroplan skolverket timplan upprop tinnitus debatt gymnasium skrivelse arbetsmiljö årsmöte mr i media estetisk verksamhet undervisning regeringen utbildning enkät digitalisering remiss styrelsen läromedel lgr 22 halvklass behörighet internationellt isme läroplan. kunskapskrav kulturskola lön media skolforum
Senaste
- Årsmöte 2024
- MRs Fortbildning nr 3
- MRs Stipendiat nr 2
- Lärarna skriker efter hjälp
- Replik till Susanne Nyström
- Digital Fortbildning - NPF
- Årsmötet 2023
- Digital fortbildning
- Basutrustningslistor
- MRs stipendium
- På gång - december 22
- Möte med Skolverket
- MRs första stipendiat
- Angående den reviderade timplanen
- GDPR och digitala Verktyg
- Årsmötet 2022
- Tillgången av digitala verktyg måste stärkas
- Den nya timplanen och elevens val
- GDPR
- MRs frågor till Skolverket och undervisningsrådet i musik
- Utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel är klar
- Tillsammans är vi starkare
- Sverige sjunger
- Årsmötet 2021
- Remiss - Timplaneförslag
- Utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel
- Timplaneenkät
- Covid 19
- Årsmötet 2020
- Styrelsemöte jan 20