Forskning/Pedagogik
MR samlar här information om forskning, musikpedagogik samt material från myndigheter som t ex Skolverket. Det kan vara avhandlingar, examensarbeten, rapporter eller artiklar som vi tror att du som musiklärare kan ha nytta av att läsa och känna till. På denna sida finns också länkar samt material i ett pdf-arkiv längst ned.
2009
Växa upp med musik - Ungdomars musikanvändande i skolan och på fritiden är en avhandling av Åsa Bergman som är baserad på en etnografisk undersökning genomförd i en grupp ungdomar som alla gick i samma klass på en högstadieskola i Göteborgs kommun under åren 2002-2005. Syftet är att uppmärksammar hur ungdomarna använder musik för att skapa och uttrycka identitet samt utvecklar musikaliska kunskaper och färdigheter i olika vardagliga situationer och sammanhang
Allt sedan 1970-talet har musikpedagoger uppmärksammat vikten av att ta hänsyn till ungdomars
musikerfarenheter vid planerandet och genomförandet av formell musikundervisning. Det har också argumenterats för större mängd populärmusikaliska inslag och ökad grad av informellt lärande i skolmusiken. Tanken bakom denna strävan har varit att minska skillnaderna mellan skolans musikvärld och ungdomars musikvardag i förhoppning om att öka elevernas
motivation.
Till följd av denna diskussion organiseras musikämnet i grundskolans senare år på många håll enligt vad jag här väljer att kalla för rockbandsmodellen. Med det menar jag att stor vikt läggs
vid att lära ut gitarr, bas, trummor för att eleverna sedan på egen hand får i uppgift repetera in låtar i mindre grupper. Detta trots att den nuvarande kursplanen är mycket öppet formulerad, både när det
gäller innehåll och utformning. Införandet av informella läroprocesser och musik som ungdomar själva lyssnar på leder inte per automatik till att eleverna blir mer motiverade. Negativa konsekvenser av att rockbandet står som modell för musikundervisningen
Åsa Bergman disputerade vid Göteborgs universitet i juni 2010 med avhandlingen Växa
upp med musik – Ungdomars musikanvändande i skolan och på fritiden.
Ett av avhandlingens resultat är att musik har blivit ett killämne i skolan. Musiklektionerna är
anpassade efter rockbandskillarna.
Åsa Bergman har under tre år följt en högstadieklass för att utröna hur eleverna förhåller
sig till musik i sin vardag. Nedan utvecklar hon några av sina resultat och vilka konsekvenser de får för musikundervisningen. musikläraren hoppas kunna initiera en diskussion om musikundervisningens innehåll, som borde kunna innehålla annat än rockbandsmusik?
I den undersökning jag gjort för min avhandling, genomförd i en högstadieklass i skolår 7-9, framkommer att vissa elevgrupper till och med utestängs från undervisningen när musikundervisningen i allt för hög grad organiseras enligt rockbandsmodellen.
Lättast att utföra de uppgifter som läraren initierade hade de elever som spelade i rockband på fritiden. De hade redan vid musikkursens start i år åtta ett kunskapsmässigt försprång och var också
de som generellt sett var mest aktiva under de musiklektioner jag besökte. I synnerhet när det gällde att agera på de utsatta positionerna som basister, trummisar och sångare. Näst bäst klarar sig de som ägnade sig åt andra former av organiserat fritidsmusicerande, som till exempel att ta instrumentallektioner i kulturskolan.
En majoritet av de elever som spelade i rockband på fritiden var killar. Men att killar generellt sett oftare syns i replokalen på fritidsgården med en elgitarr i handen eller bakom trumsetet innebär inte att det går att prata om killars bättre förutsättningar generellt. Särskilt inte som de killar som saknade
erfarenheter av att spela i band var de som hade allra sämst förutsättningar att nå upp till kunskapsmålen i kursplanen.
De rockbandsoerfarna killarnas strategi under musiklektionerna blev att ta så lite plats som möjligt och lägga sin ambition så lågt det bara gick. Jag hörde dem ofta lågmält prata med varandra om hur
mycket tid det var kvar på lektionen, som om de allra mest längtade efter att få gå på rast. Allt eftersom kursen gick ökade därmed kunskapsglappet mellan de killar som spelade i rockband på fritiden och de killar som inte gjorde det.
Specifikt för musikundervisningen som var föremål för min undersökning att halvklass, enligt elevernas egna önskemål, innebar en tjej- och en killgrupp. Kunskapsnivån i tjejernas grupp var avsevärt mer jämn jämfört med i killarnas. De få tjejer som någon gång deltagit i rockskolans verksamhet hade gjort det under en begränsad tid, och de hade därför inte något kunskapsmässigt
försprång gentemot de övriga i gruppen.
En effekt av det var att det fanns ett större utrymme för tjejerna att uttrycka önskemål om ett lägre tempo på genomgångarna och för att be att få spela varje låt lite längre tid. Likaså var det i
tjejernas grupp mindre problematiskt att prova på att spela bas och trummor utan krav på att det skulle låta perfekt än för killarna i samma situation.
En annan tendens när det gällde tjejernas agerande var att de ofta betonade sin oförmåga att klara av de olika momenten. Det var också vanligt att de beskrev sig själva som omusikaliska. Tjejernas sätt att prata om sin kompetens eller bristande sådan hade dock mycket lite koppling till deras faktiska färdighetsnivå och deras möjligheter att klara av de respektive momenten. Det var snarare så att det var de duktigaste tjejerna som allra starkast betonade hur svårt ett moment var och hur oförmögna de uppfattade sig själva. Inte heller i något annat sammanhang där jag observerade ungdomarna pratade tjejerna om sig själva och sin kompetens i nedlåtande termer så som de gjorde på musiklektionerna.
Att tjejerna under musiklektionerna pratade om sig själva som omusikaliska och beskrev vissa moment som svåra handlade sannolikt inte enbart om att de saknade i sammanhanget "rätt" sorts förkunskaper. Det kan också ses som att de förhöll sig till att musikämnet, som på grund av att den var organiserad enligt rockbandsmodellen, fick en maskulin könskodning. Det kan tänkas att tjejerna uppfattade det finnas en konflikt mellan att utföra uppgifterna på musiklektionerna och agera feminint i linje med gällande normer för hur en tjej bör vara och vad hon bör göra och inte bör göra.
Femininitet brukar kopplas samman med egenskaper som måttfullhet, kontroll, inlevelseförmåga och tolerans vilket kan beskrivas som oförenligt med att ta plats bakom trumsetet eller riva av ett solo på elgitarr. I nians musikkurs, då eleverna hade i uppgift att skriva egna blueslåtar, blev tendenserna med de "osynliga" killarna och tjejernas prat om sig själva som dåliga än mer tydlig. Kunskapsklyftan mellan de killar som spelade i rockband på fritiden och de som inte gjorde det blev allt större ju längre tiden gick och på tjejernas lektioner pratades det mer och mer om hur omöjlig uppgiften var och hur dåliga de själva var.
Min slutsats är att musikundervisningen då den är organiserad enligt rockbandsmodellen gynnar vissa elever på bekostnad av andra, både med tanke på elevernas tidigare erfarenheter av att musicera och i vilken utsträckning de förmår agera maskulint på det sätt som krävs i rocksammanhang. Jag vill därför hävda att en av de största utmaningarna, både för musiklärare verksamma i grundskolans senare år och i gymnasieskolan är att utveckla strategier för att motverka de negativa konsekvenserna som kan följa när rockbandets informella läroprocesser
Musikläraren läste härförleden ett examensarbete som handlar om de strategier musiklärare använder för att få arbetstiden att räcka till när de "planerar och fördelar sin arbetstid på undervisning och andra förekommande arbetsuppgifter", som det är formulerat i texten. Examensarbetet är skrivit i maj 2008 av Anna Carlsson och Linnea Martinsson som samma år tog sin lärarexamen vid Göteborgs universitet. Det empiriska materialet bestårav intervjuer med fem lärare i musik. Efter vår läsning av examensarbetet tar vi kontakt med Anna Carlsson och kommer överens om en tid då vi kan prata lite mer om relationen yrkesambitioner och hur verkligheten blev...
Författarna refererar i teoridelen bla. till Eva Ganneruds bok "Lärares liv och arbete i ett
genusperspektiv" (2001) där Gannerud menar att läraryrket består av fyra delar eller dimensioner:
• den pedagogiskt-didaktiska dimensionen, som rör ämnesinnehåll, arbetssätt och arbetsmetoder,
undervisning och undervisningsplanering
• den sociala dimensionen, arbetsuppgifter som handlar om relationer till elever i grupp, till
föräldrar och arbetskamrater
• den emotionella dimensionen, som innefattar relationer till enskilda personer
• den administrativa dimensionen, det vill säga praktiskt organisationsarbete och administrativa
uppgifter av olika slag.
I examensarbetet refererar författarna också till Bouijs studie i Bladh (2002) i vilken många tvåämneslärare hävdar att musikämnet är mer slitsamt än det andra ämnet. Många lärare i musik vill också arbeta mindre än heltid p.g.a. den tuffa skolmiljön med undervisning i stora elevgrupper och skrivande av individuella utvecklingsplaner. En rapport från Arbetslivsinstitutet Syd (2002) stödjer den estetiska ämnesgruppens uppfattning att den upplevda arbetsbelastning främst beror på det stora elevantalet dessa lärare möter.
Enligt Anna och Linnea hinner inte de flesta informanterna utföra alla sina arbetsuppgifter på ordinarie tid. De arbetar övertid utan att bli kompenserade för det. Utifrån resultat- och litteraturgenomgången menar författarna att de kan urskilja "extra viktiga faktorer" som, om de uppmärksammades och beaktades, skulle kunna medverka till att lärarna i musik skulle hinna med sina arbetsuppgifter inom den givna tidsramen. Dessa faktorer är:
• beaktande av bufferttid
• förändring av ramfaktorerna
• tillvaratagande av ledig tid
• förmågan att kunna säga ifrån.
Det är viktigt med bufferttid och det är en bra strategi enligt Anna och Linnea. Detta betyder att man i schemat lägger in rubriker som "arrangemang" eller "körförberedelser". Då blir schemat och tiden synlig för "såväl läraren själv som för kolleger och skolledning".
Författarna konstaterar också att lärare "på senare år förväntas göra fler kringsysslor och administrativa arbetsuppgifter som gör att dagen känns stressad". Förändrade ramfaktorer har bidragit till en mer ansträngd arbetssituation. "Goda relationer och ett väl fungerande arbetslag
liksom att kunna säga ifrån och att kunna låsa dörren om sig" är faktorer som bidrar till en positiv uppfattning av läraryrket.
Läraryrket innebär också ofta att man ständigt måste ha en mental beredskap. I detta sammanhang kommenterar musiklärarna i studien att de t.ex. ofta letar efter användbart undervisningsmaterial på sin fritid. För en av informanterna går det "inte ens att koppla bort detta under sommarlovet". Att förtroendearbetstiden inkräktar på fritiden upplevs som störande.
Ett examensarbete från musikhögskolan i Piteå diskuterar och undersöker tillgängligheten på
läromedel i ämnet musik och främst då inom modern pop- och rockhistoria.
Studenterna har intervjuat fem musiklärare och två rektorer. De ställde frågor till musiklärarna rörande behovet av läromedel inom musik och pop- och rockhistoria, deras syn på läromedel i musik och i pop- och rockhistoria och vad lärarna använder sig av för läromedel.
Anledningen till valet av ämnet grundar sig på att studenterna själva tycker att det råder en stor brist på
läromedel i ämnet musik och att de ville se om så var fallet rent generellt.
Resultatet de kom fram till visar att det finns stor brist på läromedel i ämnet musik och speciellt i modern pop- och rockhistoria. Några av anledningar är, enligt studien, otydligt utformade mål i
styrmedlen, en låg status på ämnet musik och att det verkade vara en tradition att musiklärare gör sitt eget material i ämnet
Snabbsök Forskning
debatt sång hörsel yrkesroll läromedel recension utredning bedömning utbildning kulturella hjärnan utvärdering identitet näu13 skolverket klassrum undervisning avhandling forskning rapport kulturskolan genus digitalt arbetsmiljö instrumental instrumental/sång ikt projekt forskarskolan musikterapi arbetstid
Senaste
- I otakt med tiden
- Musik för Kropp och själ
- Komponera mera
- Sånghälsa i skolan
- Brain and culture
- Skolinspektionens rapport
- Musikundervisningen i Grundskolan
- Positionering
- Liksom ett annat uppdrag
- Estetiska lärprocesser
- När kulturer spelar med
- ”Det krävs ett paradigmskifteför hela musikämnet”
- Kulturskoleutredningen
- Kulturskoleutredningen
- Hemisfärernas musik
PDF-Arkiv
- Hur hinner man med.pdf 181 KB
- Läromedel i musik_PopRock.pdf 661 KB
- Musikklassrummet i blickfånget.pdf 940 KB
- Musiklärares Tinnitus och andra hörselskador.pdf 583 KB
- NU03MuÄmnesrapport.pdf 609 KB
- När musiken står på spel-Carina B.pdf 1.1 MB
- näu13.pdf 5.4 MB
- rapport musikundervisning2019.pdf 809 KB
- Samtal om samspel-OZanden.pdf 2.2 MB
- varde_ljud.pdf 3.5 MB
- Växa upp med musik Åsa B.pdf 2.7 MB