Forskning/Pedagogik
MR samlar här information om forskning, musikpedagogik samt material från myndigheter som t ex Skolverket. Det kan vara avhandlingar, examensarbeten, rapporter eller artiklar som vi tror att du som musiklärare kan ha nytta av att läsa och känna till. På denna sida finns också länkar samt material i ett pdf-arkiv längst ned.
2021
I skolans värld sker ofta musikskapande och komponerande i grupp. Fördelar, som ofta nämns, är att den kognitiva bördan fördelas mellan flera individer och att eleverna får möjlighet att arbeta inom sina zoner för proximal utveckling. Många av de processer som finns i ett lärande förekommer också i en musikskapande process. Lärande handlar om att lära sig något nytt där den lärande måste vara villig att sträcka sig över sitt nuvarande kunnande (kompetens) och bekvämlighetszon, vilket innebär ett slags risktagande. På ett liknande sätt kännetecknas en kreativ process av en villighet i att våga ta risker genom att kombinera idéer och lösningsförslag på ett oväntat sätt, men också att vara mentalt förberedd för att kunna göra upptäckter som sker genom misstag eller på grund av lyckosamma tillfälligheter.
I kollaborativa musikskapandeprocesser utvecklar eleverna både ämnesspecifika kunskaper och generella kompetenser, såsom samarbetsförmåga, kollektiv intelligens, visualisering, initiativförmåga, risktagande och fantasi. Musikskapande främjar också ett förhållningssätt som utvecklar entreprenörskap, då det stimulerar elevernas kreativitet samt vilja till att pröva egna idéer. En kreativ förmåga i musik kan således anses som förberedande för att utveckla kreativ kompetens inom många områden.
Göran Nikolausson, lärare vid Linnéuniversitetet och frontfigur i Make Music Matter!, presenterar, i denna sammanfattande text från en studie på avancerad nivå med inriktning mot musikpedagogik, sina teoretiska utgångspunkter och resultat av en undervisningspraktik i musik i grundskolans årskurs 9.För att elever ska utveckla sin förmåga att komponera musik har den brittiske professorn Martin Fautley utvecklat en modell som behandlar komponerande som en lärandeaktivitet i åtta steg. Han menar att det främsta syftet med att komponera musik i skolan bör vara att komponera musik, och inte i första hand att ha producerat en komposition, en produkt.
Komponerande kan med denna modell bli en aktivitet där eleverna blir medvetna om hur en skapandeprocess går till och där de bygger vidare på sina förkunskaper samtidigt som de utvecklar nya kunskaper. Genom att fokusera på processen lika mycket som på slutprodukten får eleverna förutsättningar att reflektera över både sitt eget och andras skapande. Arbetssättet innebär att eleverna utvecklar sin förståelse om skapandeprocessens olika faser och om olika aspekter hos den slutprodukten. Nedan visas de åtta stegen i modellen för komponerande.
Komponerande som en läraktivitet i åtta steg
- komponerandets stimulus (sätter igång lusten att komponera musik)
- bekräftelsefasen (komponerandets riktlinjer)
- generering och utnyttjande av idéer (pröva och ompröva idéer)
- organisering: (välja ut de idéer som har störst potential till att bli något musikaliskt)
- presentation av pågående arbete (kamratvärdering)
- revision (förbättringsarbete av sin komposition utifrån den feedback som har getts)
- transformation och utveckling (mer påtagligt förändringsarbete av musikproduktion)
- framförande (redovisning av sin musikproduktion för lärare och klasskamrater etc)
Musikskapandets sociala klimat En kreativ process i skolan kännetecknas av ett socialt klimat där varje elev kan känna sig trygg och vågar testa sina idéer istället för att oroa sig för om de är tillräckligt bra. Vidare stärks en kreativ och produktiv inlärningsmiljö av att eleverna blir engagerade i vad som ska läras och får möjlighet att reflektera över sina handlingar samt att de får använda sig av sina tidigare erfarenheter. Detta leder till att eleverna lär sig att formulera sin förståelse av komponerande utifrån egna erfarenheter.
Att arbeta med kollaborativt musikskapande i skolan kan vara förenat med viss problematik, då det är svårt att veta vem och vad som har gjorts. Läraren har också en begränsad insyn i den kognitiva processen hos eleverna. En insyn är dock nödvändig för att kunna främja elevers lärande. I den modell som Lars Lindström, professor i pedagogik, utvecklat, kan process- och produktkriterier med nivåbeskrivningar användas i formativt syfte för att upp-märksamma skapandets tysta processdimensioner. Genom att tillämpa process- och produktkriterier i undervisningen blir det möjligt att kartlägga och bedöma elevernas kunskapsutveckling. En kriterierelaterad bedömning bidrar också till mer likvärdig och rättssäker bedömning av elevers kunskaper samt lägger grund för utvecklandet av en professionell och kollegial bedömningskultur bland musiklärare.
Nedan visas två matriser som belyser elevens utveckling i musikskapande och komponerande med hjälp av process- och produktkriterier ur ”ett novis- till expertperspektiv”.
![](https://dst15js82dk7j.cloudfront.net/98695/97344983-MPou8.png)
Till processmatrisen ingår en intervjumall med elva frågor som läraren använder för att kartlägga och bedöma de kognitiva aspekterna i elevernas musikskapande. Varje fråga är kopplad till ett eller flera kriterier i någon av de ovanstående matriserna.
1) Vilken uppgift i musikskapande med digitala verktyg har du arbetat med? (Kriterium 1: Förverkligande av intentionen)
2) Välj en musikalisk idé/musikproduktion där du använder digitala verktyg som du tycker om. Förklara varför. (Kriterium 7: Förmåga till självvärdering – kvalitet)
3) Välj en musikalisk idé/musikproduktion där du använder digitala verktyg som du är mindre nöjd med. Varför tycker du sämre om den?(Kriterium 7: Förmåga till självvärdering – kvalitet)
4) Välj en musikalisk idé/musikproduktion där du använder digitala verktyg som säger något om ditt eget sätt att uttrycka dig. Hur ser man att det är du som har gjort den? (Kriterium 7: Förmåga till självvärdering – personlig stil)
5) Vad har du velat uttrycka eller säga med dina musikaliska idéer? (Kriterium 1: Förverkligande av intentionen – kan musikskapandet stå för sig själv eller kräver det en förklaring?)
6) Vilka problem och svårigheter stötte du på under arbetet i musikskapandet med digitala verktyg? Hur bar du dig åt för att lösa dem?(Kriterierna 4, 5 och 6 – information om arbetsgången)
7) Har du prövat att göra något du inte kunde innan? Hur gick det? (Kriterium 5: Uppfinningsförmåga – mod att pröva något nytt och förmåga att lära sig av gjorda erfarenheter)
8) Välj en musikalisk idé med digitala verktyg där du lärt dig något nytt för att skapa musik). Vad lärde du dig? (Kriterium 5: Uppfinningsförmåga)
9) Varifrån fick du idéer eller uppslag till de musikaliska idéerna/ditt musikskapande? (Kriterium 6: Förmåga att utnyttja förebilder – hur aktivt och självständigt eleven utnyttjat förebilder och källor)
10) Välj en musikalisk idé med digitala verktyg som du skulle vilja ändra eller göra om. Vad skulle du i så fall göra? (Kriterium 5: Uppfinningsförmåga)
11) Hur mycket hjälp har du fått? Vem har hjälpt dig och på vad sätt?(Denna fråga är relevant vid bedömningen enligt samtliga kriterier)
![](https://dst15js82dk7j.cloudfront.net/98695/97344993-DxIqS.png)
Av tabellerna framgår att novisen utmärker sig genom att gå in i processen utan att veta vad den söker och har heller ingen förståelse för hur musikalisk dramaturgi skapas. Novisens bristande kunskaper samt ovana och osäkerhet i att använda hantverket försvårar också dennes möjligheter att kunna uttrycka det som eftersträvas. Expertens ingång i en skapandeprocess är helt annorlunda, då den har dels kunskaperna om hur instrumentet kan användas för att få fram ett specifikt uttryck, dels de färdigheter som krävs för att kunna uttrycka detta på instrumentet.
Resultat av studien I musikskapande undervisning, där läraren betonar process lika mycket som produkt, får eleven bättre förutsättningar att reflektera över sitt eget och andras skapande. Arbetssättet utvecklar både elevens förståelse om skapandeprocessens olika faser och aspekter hos den skapade produkten. Studien visar att processvärdering kan tillämpas som analysverktyg för att få insyn i elevens kognitiva processer under en skapande process och för att uppmärksamma och sätta ord på den tysta kunskapsdimension som processkriterierna belyser och som annars lätt kan förbises. I denna studie av ett kollaborativt musikskapande med digitala verktyg har eleven utvecklat sin förmåga att komponera musik och sin förståelse för de processer som ingår i en skapandeprocess samt utvecklat sin digitala kompetens. Dessutom har eleverna utvecklat generella kunskapskvaliteter som samarbetsförmåga, undersökande arbetssätt, kreativitet, förmåga till självvärdering och förmåga att utnyttja förebilder liksom ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap.
Göran Nikolausson
Bakgrund
Komponera mera – en studie om kreativa lärandeprocesser i musikskapande på grundskolan tar sin utgångspunkt i två teoretiska modeller om lärandeprocesser; en studie om komponerande som en lärandeaktivitet i åtta steg en studie om portföljvärdering av elevers skapande i bild som belyser utvecklingen från novis till expert. samt en studie av en undervisningspraktik i musik i grundskolans årskurs 9 där såväl lärarens undervisning som elevers lärande studerats. Med utgångspunkt i de teoretiska modellerna har musiklärarens undervisning och elevernas lärande analyserats. Metodologiska utgångspunkter för studien har varit deltagande observation, halvstrukturerade intervjuer och en självvärderingsenkät med öppna frågor.
Matrisernas användningsområde
Matrisen bör främst användas formativt i elevens kunskapsutveckling, men kan även vara till hjälp vid bedömning med utgångspunkt i kunskapskravens kriterier. Ur Lp011 - exempeltillämpning: ”Eleven kan utifrån egna musikaliska tankar och idéer skapa musik” Produktkriterier; Förverkligande av intentionen, Processkriterium: ”Förmåga att utnyttja förebilder, Undersökande arbetssätt ”...genom att med hjälp av röst, instrument eller digitala verktyg” Produktkriterium: ”Hantverksskicklighet” ”...pröva och ompröva hur”
Processkriterier; ”Kreativitet”, ”Undersökande arbetssätt”, ”Förmåga till självvärdering ”...olika musikaliska byggstenar kan forma kompositioner som har en fungerande form och en karaktäristisk stil.” Produktkriterier ”Sound, form och dramaturgiskt berättande”, Processkriterier: Undersökande arbetssätt ”Eleven kan även ge välutvecklade omdömen om eget och andras musicerande och ge förslag som kan leda till att det musikaliska arbetet utvecklas. Processkriterier: ”Förmåga till självvärderin
Källor: Nikolausson, G; (2020)
Komponera mera – en studie om kreativa lärande processer i musikskapande på grundskolan. http://lnu.diva-portal.org/smash/record.jsf?dswid=1052&pid=diva2%3A1510802
Forskargruppen Sånghälsa i skolan inleder 2021 ett femårigt projekt “Sånghälsa i skolan - en samhällelig angelägenhet”, finansierat av Stiftelsen Marcus och Amalia Wallenbergs Minnesfond (MAW).
Sång är ett av våra äldsta och djupast rotade uttryck och följer människan från vaggan till graven. Sång har varit nära förknippat med skolan men har under flera decennier förflyttats från läroplanens mitt. Detta leder till att dagens skolbarn har små möjligheter att utöva sång och utforska sin röst utifrån egna förutsättningar, under ledning. Det aktuella kunskapsläget indikerar vinster mellan barns sångutveckling och andra områden. Trots det sker ned-prioritering av sång och musik i skolan. Barn anpassar sig automatiskt till den omgivande ljudmiljön och reflekterar därför sällan över sitt eget röst- och ljudbeteende. Röstforskning rapporterar att röstproblem hos barn ökar och skolan rapporteras ofta vara en bullrig arbetsplats. Här finns kanske samband med neddragen sång på skolschemat?
Skulle daglig sångaktivitet kunna stödja barns kognitiva och språkliga utveckling, skapa studiero och bidra till social sammanhållning? Det är en fråga som forskargruppen har i fokus. Forskning som undersöker länken mellan musik och hälsa i skolan är viktig för att bygga
kunskap kring kopplingen mellan musik, lärande och välbefinnande och för att förstå sångens plats i den svenska skolan.
Varför just sång? För barn i förskoleåldern är sång helt naturligt och självklart, och gynnar såväl gruppdynamik som individuell utveckling och självförtroende att våga ”ta plats” och göra sig hörd på ett naturligt sätt. Vad händer med barnen i de lägre åldrarna i den svenska grundskolan när sång och musicerande minskar?
Sång innehåller komponenter som kan förmodas stärka den språkliga förmågan men sångens effekt på språktillägnande är endast lite utforskad. Studien kommer att gå till så att lärare från slumpmässigt valda, likvärdiga skolor kommer att utbildas för att med stöd av skolans musiklärare strukturerat sjunga med barnen.
Forskargruppen kommer att följa barnens utveckling av sociala, språkliga och kognitiva förmågor, studiero samt välbefinnande och jämföra detta mot kontrollskola.
Vad är nytt? Det finns inga tidigare studier av detta slag. Originaliteten ligger dels i den tvärvetenskapliga kombinationen av forskarnas kompetenser, dels i den konkreta inter-ventionen som har potential att bli direkt implementerbar i daglig skolundervisning.
Forskningsprojektet strävar efter att bygga en evidensbaserad undervisningsmodell för sångundervisning som kan användas för att erbjuda sång för skolklasser inom de lägre åld-
rarna i grundskolan där studiero, kognitiv-, språklig-, emotionell- och social utveckling ligger i fokus. Vid projektets slut kommer insamlade data att lägga grunden för ett annat innovativt pilotprojekt med syfte att bidra till åtgärder för en optimal ljudmiljö för studiero och lärande i klassrum. Tanken är att skapa en klassrumsbaserad robot som med hjälp av artificiell intelligens (AI) kan hjälpa barn att skapa en optimal ljudmiljö.
Projektets hemsida: Forskning — Sjungande barn
Snabbsök Forskning
projekt ikt instrumental/sång arbetstid musikterapi forskarskolan digitalt instrumental arbetsmiljö genus kulturskolan kulturella hjärnan forskning avhandling klassrum undervisning skolverket rapport näu13 identitet utvärdering utbildning bedömning utredning yrkesroll hörsel sång debatt recension läromedel
Senaste
- I otakt med tiden
- Musik för Kropp och själ
- Komponera mera
- Sånghälsa i skolan
- Brain and culture
- Skolinspektionens rapport
- Musikundervisningen i Grundskolan
- Positionering
- Liksom ett annat uppdrag
- Estetiska lärprocesser
- När kulturer spelar med
- ”Det krävs ett paradigmskifteför hela musikämnet”
- Kulturskoleutredningen
- Kulturskoleutredningen
- Hemisfärernas musik
PDF-Arkiv
- Hur hinner man med.pdf 181 KB
- Läromedel i musik_PopRock.pdf 661 KB
- Musikklassrummet i blickfånget.pdf 940 KB
- Musiklärares Tinnitus och andra hörselskador.pdf 583 KB
- NU03MuÄmnesrapport.pdf 609 KB
- När musiken står på spel-Carina B.pdf 1.1 MB
- näu13.pdf 5.4 MB
- rapport musikundervisning2019.pdf 809 KB
- Samtal om samspel-OZanden.pdf 2.2 MB
- varde_ljud.pdf 3.5 MB
- Växa upp med musik Åsa B.pdf 2.7 MB